Z12 Možnosti využití bioindikátorů k určení aktuálních a starých atmosférických depozičních zátěží krajiny vybranými prvky z důlní činnosti
RNDr.
Ivan Suchara, CSc., Ing. Julie Sucharová
Výzkumný
ústav Silva Taroucy pro krajinu a okrasné zahradnictví, Průhonice
Vlastní hornická činnost nebo doprovázející
úprava a zpracování nerostných surovin může významně znečišťovat složky
životního prostředí toxickými nebo radioaktivními prvky a jejich sloučeninami
nebo zatěžovat okolí vysokými úrovněmi atmosférického spadu pevných aerosolů
různého prvkového složení.
Kromě sledování atmosférické depozice prvků a
jejich sloučenin pomocí přístrojů na měřících stanicích je možno rychle a
spolehlivě učit distribuci spadu prvků v místech těžby a zpracování
surovin pomocí chemické analýzy vzorků vhodných biologických bioindikátorů.
Zvláště v lesnatých lokalitách lze s úspěchem využít analýzy lesního
mechu (např. druh Pleurozium schreberi), jehož chemické složení těsně koreluje
s průměrnou aktuální úrovní spadu prvků v místě růstu mechu. Velmi
vhodným bioindikátorem historických či dlouhodobě hromaděných úrovní
atmosférické depozice prvků je nadložní humus jehličnatých lesů. Prvkové
složení lesního humusu vypovídá o relativní dlouhodobě nahromaděné úrovni spadu
prvků za období stáří lesa. Analýzy humusu často odhalí historické zátěže spadu
prvků z emisních zdrojů, které v současnosti již často neexistují.
Metody biomonitoringu spadu prvků pomocí analýz mechu a humusu byly
standardizovány a našly široké uplatnění v zahraničí i u nás.
Výsledky celorepublikového biomonitoringu
spadu prvků pomocí analýz mechu na izoliniových mapách poskytují např. údaje o
spadu uranu a jeho sloučenin v oblastech jeho současné nebo dřívější
těžby. Izoliniové mapy spadu prvků sestavené na základě analýzy lesního mechu a
humusu na Příbramsku dokumentují aktuální i dlouhodobě akumulovanou distribuci
spadu prvků (Al, Be, Ce, Cr, Fe, Ga, La, Li, Nd, Pr, Sc, Th, U, V a Y)
v okolí hald bývalých uranových dolů, kde je drceno kamenivo k výrobě
štěrku.
Na základě analýz vzorků mechu na Příbramsku
bylo možno lokalizovat oblast s nejvyššími úrovněmi spadu prvků, učit
jejich výměru, zjistit absolutní míru atmosférického spadu prvků a získat
rovnice popisující závislost úrovně spadu prvků na vzdálenosti od emisního zdroje.
Podobně pomocí analýz lesního humusu byly určeny podobné informace o dlouhodobě
hromaděných spadech sledovaných prvků na Příbramsku.
Prezentované příklady
výsledků biomonitoringu spadu prvků v různých částech ČR budou
dokumentovány barevnými bodovými a izoliniovými mapami.