Z2 Ekonomická
stránka aktivit v rámci zahlazování následků hornických činností
Prof. Ing. Jaroslav Dvořáček, CSc.
Hornicko-geologická fakulta
VŠB-TU Ostrava
Útlum hornictví v průběhu 90.let 20.století byl
realizován v zásadě z ekonomických a environmentálních důvodů.
Paradoxem je, že dopady na životní prostředí uzavřením a likvidací dolů
neskončily, ale začaly se projevovat v jiné podobě a
k environmentálním rizikům se přidaly problémy bezpečnosti osob a majetku.
Podstata technického řešení prevence uvedených rizik
je již známa – jde o zakládání podzemních prostor hydraulickými
nerozplavitelnými základkami vyrobenými na bázi průmyslových odpadů.
V minulosti to byly především suché úletové popílky a flotační hlušiny
jako průmyslové odpady z úpravy a využití uhlí. Výzkum i praxe posledních
let prokázaly, že pro tyto účely lze využít i další průmyslové odpady.
Pro praktickou realizaci je rozhodující ekonomická
stránka procesů zakládání, tedy stanovení podmínek ekonomické efektivnosti
těchto aktivit.
Pro posouzení ekonomické stránky zakládání je nutno
určit:
-
trvalé náklady likvidovaného dolu
-
kapacity zakládání, tj. stanovení objemu založených směsí za časové
období
-
variabilní náklady na tvorbu, dopravu a založení jednotky základkové
směsi vyrobené ze zpracovaných průmyslových odpadů
-
parametry jednotlivých základkových směsí a z nich vyplývajících
výnosů
Všechny tyto faktory mohou nabývat různých
kvantitativních hodnot v závislosti na rozsahu likvidace, použitých
průmyslových odpadech, recepturách směsí atd. Byly proto použity simulační
výpočty, které mohou kolísání hodnot příslušných vstupů vzít v úvahu.
Výsledky výpočtů ukázaly, že pro dosažení kladného
hospodářského výsledku v případě, že zpracovatel průmyslových odpadů bude
nucen hradit trvalé náklady likvidovaného dolu, bude nutno:
-
vytvářet základkové směsi z „dražších“ průmyslových odpadů
-
usilovat o minimalizaci trvalých nákladů likvidovaného dolu
-
maximalizovat kapacitu zakládání, i když zde lze narazit na problém
zajištění dostatečného přísunu průmyslových odpadů jako vstupu pro výrobu
základkových směsí.
Uvedené
simulační propočty vymezují alespoň orientační hranice. Jejich metodická
použitelnost je větší s ohledem na skutečnost, že s podobnými
ekologickými a bezpečnostními problémy se setkává i dnes již zlikvidované rudné
hornictví a základkové směsi lze použít i při sanaci povrchových lomů
s ukončenou těžbou.